Лучани розчищали від непролазних хащів польське кладовище. ВІДЕО
Аби подякувати польському народу за підтримку України у надскладний для неї час, лучани поїхали на Рівненщину прибрали старе польське кладовище.
Про історію цвинтаря, про вцілілі з XVIII століття старезні пам’ятники і напівзруйновані склепи – у сюжеті Анастасії Качини.
Те, що на кадрах, швидше нагадує ліс, однак саме тут спочиває щонайменше пів тисячі людей. Старе польське кладовище у селі Золочівка, що на Рівненщині, існує з XVIII століття.
«Тут, якраз на цьому кладовищі, був у 1943 році бій між німецькими військами і УПА… Деякі пам’ятники взагалі були знищені, а на деяких видно сліди від вибухів, від тих дій», – розповідає археолог Олексій Златогорський.
Та аби побачити бодай один збережений пам’ятник, луцьким волонтерам довелося щонайменше три години розчищати територію від непролазних хащів.
«Дуже багато сіл не мають можливості приділити цьому великої уваги, не мають можливості виділити на це якісь кошти, якісь ресурси. І ось тому ми вирішили, що принаймні ось у такому невеличкому селі, як Золочівка, ми допоможемо місцевій громаді і зробимо добре діло для нас, для Польщі, для всіх», – зазначив співкоординатор Єдиного координаційного центру Волині Владислав Дорошенко.
Староста села Золочівка Оксана Малецька каже: стежити за порядком на польському кладовищі просто нікому.
«Село не надто велике, щоб можна було людей залучити й сюди, і туди. Одного часу ми вже його вичистили все повністю, але бачите, така властивість є: заростає назад та й все», – розказує староста.
Щодо людей, які б знали історію цього кладовища, то таких, уже не лишилося.
«Ті, що зараз вже мають 70 і більше років, розказують, що вже з їхнього дитинства пам’ятають оце таке розвалене», – каже Оксана Малецька.
Під невеличким пагорбом, щільно покритим барвінком, поховані поляки – жертви Волинської трагедії. У 1943-му на цьому місці захоронили як мінімум 18 людей. Місце пам’ятником чомусь не позначили. А ось більшість збережених пам’ятників повалилися. Вони настільки довго лежать у землі, що обросли корінням та буквально вгрузли у ґрунт.
Чоловікам таки вдається зрушити і поставити кілька пам’ятників.
«Це волинський такий традиційний у вигляді дерева. Тут троє людей поховано. Родинний пам’ятник, можна сказати», – розповідає Олексій Златогорський.
Під час толоки волонтерам вдалося розчистити четверту частину кладовища. Аби з’ясувати, що там далі – у нерозчищених хащах, пробираємось з оператором туди. Кажуть, це може бути склеп.
Склепів на нерозчищеній частині старого кладовища ми знайшли щонайменше п’ять. Частина з них – напівзруйновані. В одному навіть можна роздивитися розтрощену домовину. Волонтери кажуть: до цієї захаращеної частини кладовища обов’язково повернуться.
«Розуміємо, що поляки – зараз наш найближчий союзник, один з найкращих, які допомагають на державному рівні і на людському, побутовому рівні. Знаємо, скільки там волонтерських ініціатив є, тому ми, у свою чергу, хочемо віддячити – починати з маленького, з прибирання кладовищ. Українсько-польське порозуміння, якщо воно буде повним, то це буде крейсер «Москва», – припускає журналіст Сергій Наумук.
Насамкінець волонтери зав’язали на кожному зі збережених пам’ятників стрічки із українським та польським прапорами та запалили лампадки.
Останні публікації
- Металеві стелажі: основи та переваги для складів і магазинів
- Незалежний театр «Гармидер» представив новий сезон: стилістка, прем’єри, пітчинг
- Судять аферистів, які понад рік видурювали гроші у матерів і дружин військових
- На благодійному турнірі на Рівненщині зібрали 34 тисячі гривень для ЗСУ
- Син пішов воювати услід за батьком: історія ковельчан Андрія та Миколи Лукашуків
- Чи можна на електричному грилі готувати здорову їжу?
- 7 найкращих трилерів: топ станом на 2024 рік
- Коли варто перевірити свою ендокринну систему
- Плануєте вихідні у Львові? Топ місць, які варто побачити
- ЧИМ ГАТИЛИ РОСІЯНИ ПО ЛУЦЬКУ, ЯКЕ ПОВІТРЯ ПІСЛЯ ОБСТРІЛУ, СТАН ПОСТРАЖДАЛИХ. Новини, вечір 26 серпня
- Нічого собі ранок! Луцьк оговтується після вибухів
- Традиції пов’язані з рушниками – що цінували наші предки
- Як у Луцьку валили Леніна і штурмом виганяли з собору московських попів
- 20 років тому збудували та запустили четвертий енергоблок РАЕС: як це було
- СОНЯЧНІ ПАНЕЛІ НА ВОДОКАНАЛІ, ЗНАЙШЛИ АРСЕНАЛ ЗБРОЇ, РЕЙД ІЗ РИБПАТРУЛЕМ. Новини, вечір 22 серпня
- Як рибпатруль вчить і карає порушників. РЕПОРТАЖ
- Луцьк перший в Україні поставив на комунальне підприємство сонячні станції
- 709 гектарів землі повернули у державну власність на Волині і Рівненщині
- Змагалися за звання кращого: на Рівненській АЕС провели конкурси профмайстерності
- ПЛАЗУН ПІД БУДИНКОМ, ПІДПАЛИЛИ ХЛІВ З КОНЕМ, ЛІКАРКА СУДИТЬСЯ ЗА РОБОТУ. Новини, вечір 21 серпня
- Вдруге воює з росіянами: історія грузина із 100 бригади
- Велодоріжки Луцька: звідки і куди
- Топ-5 найкращих захисних аксесуарів для екрана вашого телефону
- СТАРТ НА ЗАБОРОНУ УПЦ МП, НЕ МОЖУТЬ ЗНАЙТИ ЛЮДИНУ, ВЕЛОРУХ У ЛУЦЬКУ. НОВИНИ, вечір 20 серпня
- У Луцьку виступатиме Лазановський: як потрапити
- ВРЯТУВАЛИ ДИТИНУ, ВИЖИТИ НА ПЕРЕДОВІЙ, ГРУЗИН ІЗ СОТОЇ БРИГАДИ. Новини, вечір 19 серпня
- «Ворогу байдуже, навіть якщо із завдання не повернеться ніхто». Боєць розповів, як воюють росіяни
- Можна виграти «Теслу», якщо задонатити на ЗСУ
- Великий сольний концерт Наталії Бучинської!
- Англійська Прем’єр-ліга: кого називають фаворитом сезону 2024/25
- На Рівненській АЕС провели науковий конкурс серед молодих спеціалістів
- ПІЙМАЛИ СУТЕНЕРКУ, ПЕНСІОНЕРКА СУДИТЬСЯ ЗА ГАЗ, ВОДУ ДАДУТЬ ПО-НОВОМУ. Новини, вечір 16 серпня
- «Нас виживають»: у Луцьку завод виселяє людей із домівок – відключив світло і воду
- «Волиньгаз влаштовує цирк»: у Луцьку судяться через плату за доставку газу
- Великий проєкт у Ковелі. Вирішили багаторічну проблему з водою
- «Щоб не забували». На стіні храму розвісили портрети полеглих воїнів, які намалював військовий
- Роками вчилися дистанційно. Але нарешті підуть до школи
- Чому на зубах з’являється камінь. Як із ним боротися
- Як зводили наймолодший і найсучасніший серед 15 енергоблоків України